4 Охрана труда. 4 охорона праці 1 Аналіз небезпечних І шкідливих виробничих факторів
![]()
|
4 ОХОРОНА ПРАЦІ 4.1 Аналіз небезпечних і шкідливих виробничих факторів Охорона праці це система правових, соціально-економічних, організаційно-технічних, санітарно-гігієнічних і лікувально-профілактичних заходів і засобів, спрямованих на збереження здоров'я, працездатності людини в процесі роботи [ 23]. Умови праці – сукупність факторів виробничого середовища й трудового процесу, які впливають на здоров'я й працездатність людину під час виконання їм трудових обов'язків. При роботі з ЕОМ на користувача впливають різні виробничі фактори, які поділяють на:
Згідно ДСТУ 12.0.003-74 виробничі фактори поділяються на такі групи:
Визначення та вивчення факторів, які впливають на функціональний стан користувачів комп'ютерів, дозволяє виділити основні причини виникнення станів напруги, втоми, стресу і здійснити відповідні профілактичні методи. У професійних операторів і канцелярських службовців, які у своїй діяльності використовують комп'ютер, частіше зустрічаються порушення органів зору, опорно-рухового апарату, центральної нервової, серцево-судинної, імунної систем, захворювання шкіри. Сучасна професія користувача ЕОМ належить до розумової праці, яка характеризується: високою напругою зорових функцій; одноманітною позою; великою кількістю стереотипних високо-координованих дій, які виконуються тільки м'язами кистей рук на тлі малої загальної рухової активності; значним нервово-емоційним компонентом, особливо в умовах дефіциту часу; роботою з великими масивами інформації, які викликають активізацію уваги та інших психологічним функцій. Встановлено, що стан організму користувача значно залежить від типу роботи на ЕОМ і умов її виконання. Загалом, всі користувачі комп'ютерів діляться на професіоналів і непрофесіоналів. До останніх можна віднести особи, які використовують комп'ютер епізодично і він для них є не основним, а лише допоміжним засобом (науково-технічні працівники, бібліотекарі, учні, торгові працівники та ін.). Діяльність професіоналів можна розділити на три групи:
При роботі з комп'ютером основна напруга припадає на всі елементи зорового аналізатора. В операторів ЕОМ виявляються "очні" симптоми астенопії (біль, почервоніння повік та очних яблук, ломота в надбрівної частини тощо) і "зорові" симптоми (роздвоєння предметів, мерехтіння, швидке стомлення під час зорової роботи та ін.) Виявлено, що симптоми астенії частіше зустрічаються в операторів, які в силу специфіки своєї роботи більше часу працюють в діалоговому режимі, проводять введення та налагодження програм, здійснюють редагування тексту. Чим більш тривалий і інтенсивний працю за комп'ютером протягом робочого часу, тим швидше з'являються і стають більш вираженими функціональні порушення органів зору. Робота за комп'ютером характеризується також тим, що постійний напружений погляд на екран дисплея зменшує частоту моргання. При цьому погіршується зволоження поверхні очного яблука, слизової, яка захищає рогівку ока від висихання, пилу та інших забруднень. Наслідком напруженої зорової роботи за комп'ютером може бути не тільки порушення функції зору, але і виникнення головного болю, посилення нервово-психологічного напруження, зниження працездатності. Діяльність користувачів комп'ютерів характеризується тривалої багатогодинний роботою в одноманітному напруженому сидячому положенні, малою руховою активністю при значних локальних динамічних напругах, які припадають лише на кисті рук. Такий характер роботи може привести до появи низки хворобливих симптомів, які об'єднані загальною назвою - синдром тривалих статичних навантажень, що проявляється втомою, болем, судомою, онімінням та ін, локалізуватися в різних частинах тіла (шия, спина, руки, ноги і ін) і виникати індивідуально з різною частотою (ніколи, рідко, епізодично, щодня). У ряді наукових робіт повідомляється про захворювання шкіри користувачів комп'ютерів, які проявляються у вигляді висипу, свербіння і лущення шкіри, себорейного дерматиту, вугрів. Електростатичне поле, яке генерується дисплеєм комп'ютера, посилює електростатичний заряд на телеоператора, тому збільшується електростатичне поле біля нього. Це сприяє відкладенню аерозольних частинок на обличчі і може у деяких чутливих осіб викликати різноманітні шкірні реакції, в залежності від природи забруднення аерозольних часток. Під впливом психофізіологічних факторів виникають зміни в співвідношенні процесів збудження і гальмування в корі головного мозку. При цьому функціональна активність ЦНС знижується, а порушення рівноваги основних нервових процесів все більше направлено в сторону гальмування. У користувачів комп'ютерів більш вираженим є психічне стомлення, яке проявляється такими ознаками: - зниження здатності концентрувати увагу; - зниження сприйняття інформації; - уповільнення мислення ; - зниження здатності до запам'ятовування ; - зміни в емоційному стані. Для користувачів комп'ютерів характерно, крім того , порушення репродуктивної функції. Причиною тому є не тільки електромагнітне випромінювання, а весь комплекс діючих факторів , включаючи тривале перебування у незмінній позі , напруження скелетно - м'язової системи і стрес. Робота за комп'ютером має несприятливий вплив також на інші системи організму людини. Тривала відсутність навантаження на м'язовий апарат може стати причиною функціональних порушень, а в деяких випадках привести до виникнення атеросклерозу , аритмії , гіпертонії. Помічено зниження опору організму і розвиток схильності до вірусних та безлічі інфекційних захворювань в операторів ЕОМ , збільшення хвороб органів травлення , серцево - судинної системи [ 27 ]. Проведемо кількісну оцінку умов праці на робочому місці оператора ЕОМ. Таблиця 4.1 - Характеристика умов праці оператора ЕОМ
Таблиця 4.2 – Характеристика умов праці оператора ЕОМ
Для об'єктивної оцінки тяжкості праці все матеріально -виробничі елементи умов праці розміщені в порядку зростання ступеня небезпеки і шкідливості відповідно до шістьма категоріями тяжкості праці [28]:
Категорія тяжкості характеризує стан організму людини, яке формується впливом умов праці. Кожен виробничий елемент умов праці Xi на робочому місці отримує бальну оцінку від 1 до 6, якщо він впливає на працівника протягом усього робочого часу. Оцінка факторів умов праці оператора представлена в таблиці 4.3 . На робочому місці є 6 елементів умов праці (n=6). Тривалість дії факторів 8годин . Таблица 4.3 – Оценка условий труда оператора ЭВМ
Інтегральну бальну оцінку важкості праці Ит на конкретному робочому місці визначаємо за формулою: ![]() ![]() де ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() де ![]() ![]() n - кількість врахованих елементів умов праці. З таблиці видно, що найбільшу оцінку ( ![]() ![]() Визначимо інтегральну бальну оцінку важкості праці: ![]() Інтегральна бальна оцінка важкості праці відповідає 4 категорії важкості праці . Інтегральна бальна оцінка важкості праці Ит дозволяє визначити вплив умов праці на працездатність людини. Для цього спочатку визначається ступінь втоми в умовних одиницях (формула 4.3): ![]() ![]() де 15,6 и 0,64 - коефіцієнти регресії. Отримуємо, ![]() Працездатність людини визначається як величина протилежна стомлення (в умовних одиницях , формула 4.4): ![]() ![]() Отримуємо, ![]() Для обгрунтування основних напрямів поліпшення умов праці необхідно виявити фактори, які вимагають проведення заходів. До таких факторів належать ті, які не відповідають нормативним вимогам (мають бальну оцінку більше 2). В нашому випадку це : температура і рівень шуму (по 3 бали), а також тривалість зосередженого спостереження (4 бали). 4.2 Розробка заходів щодо забезпечення безпечних і комфортних умов праці на робочих місця НПАОП 0.00-1.31-99 регламентує вимоги до організації робочого місця користувача ЕОМ. Вимоги до повітря робочої зони регламентуються ДСТУ 12.1.005-88. Приміщення з комп'ютером повинні бути обладнані системами опалення , кондиціонування повітря або припливно-витяжною вентиляцією [29]. Необхідна кількість повітря (м3/ ч), яке забезпечує відповідність параметрів повітря робочої зони нормованим значенням , визначається за формулою 4.5: ![]() ![]() де ![]() N - кількість працівників. Питома обсяг приміщення Vn, (м3/чел.), визначається за формулою 4.6: ![]() ![]() де V – об’єм приміщення, м3. У кожному з приміщень, де відсутні джерела виділення шкідливих речовин, працює одночасно 6 операторів ПЕОМ. Розміри кожного з приміщень в метрах ![]() Питома вільний об'єм становить: ![]() Нормоване кількість повітря на одну людину при V′ > 20 м3/чол складає 30 м3/(ччол.). Мінімально необхідна кількість повітря для вентиляції кожного з трьох приміщень: ![]() Виробничі приміщення для роботи з ЕОМ не повинні межувати з приміщеннями, в яких рівень шуму і вібрації перевищує допустимі норми (виробничі цехи, майстерні і ін.). Обладнання, яке є джерелом шуму (принтер і ін.) необхідно розташовувати поза приміщеннями для роботи з ЕОМ (ДСТУ 12.1.003-89 ,НПАОП 0.00-1.31-99). Для зниження рівня шуму на робочих місцях з ЕОМ застосовують такі заходи: - раціональне розміщення робочого місця в приміщенні, а також обладнання на кожному місці; - акустична обробка приміщень. Раціональне розміщення робочих місць залежить від наявності достатньої площі приміщення. Акустична обробка приміщень захищає працюючих від внутрішніх і зовнішніх ( вулиця , сусідні приміщення) шумів. Зниження рівня шуму за рахунок акустичної обробки приміщення ![]() ![]() ![]() де А1, А2 – звукопоглинання приміщення до і після акустичної обробки , одиниць поглинання. Звукопоглинання приміщення визначається за формулою 4.8: ![]() ![]() де S – площа поверхні, м2, ![]() Рівень шуму в приміщенні , розміри якого ![]() Знаходимо в таблиці ([28] додаток Р ) коефіцієнти поглинання матеріалів стін ( ![]() ![]() ![]() Визначаємо за формулою 4.8 звукопоглинання приміщення до проведення обробки: ![]() ![]() Визначаємо звукопоглинання приміщення після акустичної обробки стін звукопоглинальним матеріалом - штукатуркою акустичної ( коефіцієнт поглинання 0,11): ![]() Зниження рівня шуму по формулі 4.7 складає: ![]() Рівень шуму після обробки приміщення (52 – 4,23 = 47,77 дБ∙А) відповідає нормативним вимогам для приміщень з ЕОМ (50 дБ·А). Найважливіше значення має організація освітлення. Освітлення приміщення повинно відповідати вимогам ДБН В.2.5 - 2006. З урахуванням специфіки зорової роботи з ПЕОМ найбільш придатними є приміщення з одностороннім розташуванням вікон, причому бажано, щоб площа засклення не перевищувала 25-50%. Краще всього, якщо вікна орієнтовані на північ або північний схід. Це дасть можливість усунути небажане засліплювати дію сонячних променів [30]. Вікна необхідно обладнати регулюючими пристроями (жалюзі, завіски, зовнішні козирки). Для виключення попадання відбитих відблисків в очі користувачів поверхні в приміщенні повинні мати матову або напівматову фактуру. Штучне освітлення приміщень - загальне рівномірне із застосуванням люмінесцентних ламп, освітленість робочих поверхонь повинна становити 300 - 500 лк. Загальне освітлення має бути виконане у вигляді суцільних або переривчастих ліній світильників, що розміщуються збоку від робочих місць (переважно зліва). Допускається застосування світильників наступних класів світлорозподілу: світильники прямого світла, переважно прямого світла і переважно відбитого світла. Необхідно застосовувати світильники з розсіювачами та дзеркальними екранними сітками або відбивачами, укомплектовані високочастотними пускорегулювальними апаратами. Як джерело світла краще застосовувати люмінесцентні лампи типу ЛБ. Застосування місцевого освітлення дозволяється тільки при роботі з двома носіями (паперовим і електронним, при цьому переважає робота з документами) або у разі неможливості забезпечення системою загального освітлення необхідного рівня освітленості. Світильники місцевого освітлення (допускається застосування ламп розжарювання) повинні мати напівпрозорий відбивач із захисним кутом не менше 40о. Електробезпека регламентується ДСТУ 12.1.019-79. ЕОМ, периферійні пристрої ЕОМ та устаткування для обслуговування, ремонту та налагодження ЕОМ, інше устаткування, електропроводи та кабелі за виконанням та ступенями захисту повинні відповідати класу зони за Правилами улаштування електроустановок, мати апаратуру захисту від струму короткого замикання та інших аварійних режимів. У приміщенні, де одночасно експлуатується або обслуговується більше п'яти персональних ЕОМ, на помітному та доступному місці встановлюється резервний вимикач, який може повністю вимкнути електроживлення приміщення, крім освітлення. Електромережі штепсельних з'єднань та електророзеток для живлення персональних ЕОМ, периферійних пристроїв ЕОМ та устаткування для обслуговування, ремонту та налагодження ЕОМ слід виконувати за магістральною схемою, по 3-6 з'єднань або електророзеток в одному колі. Штепсельні з'єднання та електророзетки для напруги 12 В та 36 В за своєю конструкцією мають відрізнятися від штепсельних з'єднань для напруги 127 В і 220 В. Крім того, вони повинні бути пофарбовані в колір, який значно відрізняється від кольору штепсельних з'єднань, розрахований на напругу 127 В і 220 В. Електромережа штепсельних розеток для живлення ЕОМ прокладають у каналах або під знімною підлогою в металевих трубах або в гнуться металевих рукавах [29]. Для всіх споруд і приміщень, в яких експлуатуються ЕОМ, повинна бути визначена категорія з вибухопожежної та пожежної небезпекою згідно ОНТП 24-86 "Визначення категорій приміщень та будівель з вибухопожежної та пожежної небезпеки", і клас зони згідно з Правилами улаштування електроустановок. Підлога в приміщеннях повинен бути виготовлений із негорючих матеріалів. Приміщення, в яких розташовуються персональні ЕОМ повинні бути оснащені системою автоматичної пожежної сигналізації з димовими пожежними повідомника та переносними вуглекислотними вогнегасниками з розрахунку 2 шт. на кожні 20 м2 площі приміщення з урахуванням граничної допустимої концентрації вогнегасної речовини. Не рідше одного разу на квартал необхідно очищати від пилу агрегати та вузли, кабельні канали. Площа на одне робоче місце повинна бути не менше 6 м2, а об'єм - не менше 20 м3. Для внутрішнього оформлення приміщень з ЕОМ необхідно використовувати дифузно-відбивні матеріали з коефіцієнтами відбиття для стелі 0,7-0,8, для стін 0,5-0,6. Поверхня стелі бажано фарбувати у світлі тони, близькі до білого, а для фарбування стін необхідно використовувати малонасичені кольору світлих тонів. Покриття підлоги повинне бути матовим з коефіцієнтів відбиття 0,3-0,5. Поверхня підлоги повинна бути рівною, неслизькою, з антистатичними властивостями. Організація робочого місця користувача відеотерміналу або ЕОМ повинно забезпечувати відповідність усіх елементів робочого місця та їх розташування ергономічним вимогам ДСТУ 12.2.032-78 "ССБТ. Робоче місце при виконанні робіт сидячи. Загальні ергономічні вимоги ", характеру та особливостям трудової діяльності. При розміщенні робочих місць з відеотерміналами або ЕОМ необхідно дотримуватись таких вимог: - робочі місця розташовуються на відстані не менше 1 м від стін зі світловими прорізами ; - відстань між бічними сторонами відеотерміналів має бути не менше 1,2 м; - відстань між тильною поверхнею одного відеотермінала та екраном іншого не повинна перевищувати 2,5 м; - прохід між рядами робочих місць має бути не менше 1 м. Робочі місця з ВДТ слід так розташовувати відносно світових прорізів, щоб природне світло падало збоку, переважно зліва. Рекомендовані розміри столу: висота - 725 мм, ширина - 600-1400 мм, глибина - 800-1000 мм. Робочий стілець повинен бути підйомно-поворотним, таким, що регулюється по висоті, кутом нахилу сидіння і спинки, висотою підлокітників. Ширина і глибина сидіння повинні бути не менше 400 мм. Висота поверхні сидіння має регулюватися в межах 400-500 мм. Поверхня сидіння і спинки стільця має бути напівм'якою, нековзною, з повітронепроникним покриттям, яке легко чиститися і не електризується. Екран повинен розташовуватися на оптимальній відстані від очей користувача, з урахуванням розміру алфавітно-цифрових символів, але не ближче, ніж на 600 мм. Розташування екрану має забезпечувати зручність зорового спостереження у вертикальній площині під кутом 300 до нормальної лінії погляду працюючого. Клавіатуру необхідно розташовувати на поверхні столу на відстані 100-300 мм від краю. Розміщення принтера або іншого пристрою введення-виведення інформації на робочому місці має забезпечити хорошу видимість екрану, зручність ручного керування пристроєм в зоні досягнення моторного поля: по висоті 900-1300 мм, по глибині 400-500 мм. При організації роботи, яка пов'язана з використанням ЕОМ, необхідно передбачати внутрішньозмінні регламентовані перерви для відпочинку, а також додаткові нетривалі перерви в періоди, що передують появі об'єктивних і суб'єктивних ознак втоми і зниження працездатності (вводяться для окремих професій з урахуванням особливостей трудової діяльності). Згідно ДСанПіН 3.3.2-007-98 за характером трудової діяльності виділяють 3 професійні групи: розробники програм, оператори ЕОМ, оператори комп'ютерного набору. Для кожної групи встановлені свої регламентовані перерви. У нашому випадку працівники ставляться до операторів ЕОМ. Для цієї категорії робіт встановлено наступний режим роботи і відпочинку: при 8-годинному робочому дні призначаються перерви тривалістю 15 хв. через кожні 2 години, при 12-годинному робочому дні - перші 8 годин аналогічно попередньому, решта - 15 хв. через кожну годину. За умови високого рівня напруги робіт рекомендується психологічне розвантаження у спеціально обладнаних приміщеннях під час перерв або в кінці робочого дня. Працюючі з ЕОМ підлягати обов'язковим медичним оглядам: попереднім - при вступі на роботу та періодичному - протягом трудової діяльності. 4.3 Оцінка ефективності методів Для оцінки ефективності визначаються нові значення аналітичних показників: категорія тяжкості, коефіцієнт умов роботи або коефіцієнт безпеки обладнання. Вибір показника залежить від того, які елементи умов праці змінюються при прийнятті заходів з охорони праці та які показники ці елементи враховують. Зміна показника характеризує ефективність проведених заходів [28]. Після проведення заходів з охорони праці всі елементи праці оператора ЕОМ оцінюються в 2 бали. В цьому випадку середній бал усіх активних елементів праці також складає 2 бали, і інтегральна бальна оцінка важкості праці визначається за наступною формулою: ![]() ![]() Інтегральна бальна оцінка важкості праці в 33 бали відповідає 2 категорії важкості праці. Визначаємо ступінь втоми в умовних одиницях (формула 4.3): ![]() До проведення заходів ця величина становила ![]() Визначаємо працездатність людини після проведення заходів (формула 4.4): ![]() До проведення заходів ця величина дорівнювала ![]() Визначаємо, яким чином зміна важкості праці впливає на працездатність людини та її продуктивність: ![]() ![]() Для оцінки ефективності методів з охорони праці визначаємо також зменшення тяжкості праці і ступеня втоми: ![]() ![]() Розрахунки показали ефективність заходів з охорони праці. Після проведення заходів з охорони праці категорія важкості праці оператора ЕОМ знизилася з 4 до 2. Важкість праці зменшилася на 43,6 %, а ступінь стомлюваності на 59,5 %. Аналізуючи вище розглянуті параметри робочого місця програміста з вжитими заходами щодо поліпшення , можна зробити висновок, що розглядається робоче місце, відповідає санітарним нормам і стандартам, що дозволяє підвищити продуктивність праці , і знизити вплив небезпечних і шкідливих виробничих факторів. |