Конспект з дисципліни Охорона праці
![]()
|
Міністерство аграрної політики та продовольства України Прилуцький агротехнічний коледж Розгорнутий конспект з дисципліни «Охорона праці» для самостійного опрацювання студ. відділення «Монтаж, обслуговування устаткування і систем газопостачання» Підготувала викладач Варич М.М. 2012 р. Закон України «Про охорону праці» Розділ 1 Наукові, правові та організаційні основи охорони праці Соціальне і економічне значення заходів щодо ОП Охорона здоров’я працюючих, забезпечення безпечних умов праці, ліквідація професійних захворювань і виробничого травматизму розглядаються як державне завдання. Через нещасні випадки та аварії гинуть на виробництві не просто працівники, а перш за все люди – годувальники сімей, батьки та матері дітей. Окрім соціального, охорона праці має і важливе економічне значення – це і висока продуктивність праці, зниження витрат на оплату лікарняних, компенсацій за важкі і шкідливі умови праці тощо. Фахівці різних професій вивчали проблеми створення безпечних та нешкідливих умов праці. Подальше впровадження нової техніки, автоматизації, телемеханізації, блокування і сигналізації, створення нормальних санітарно – гігієнічних умов для працюючих, ефективне навчання обслуговуючого персоналу правилам безпечного виконання робіт повинні привести до повної ліквідації травматизму та аварійності. Поняття - Охорона праці. Сфера дії закону «Про охорону праці». Законодавство про охорону праці Охорона праці – це система правових, соціально – економічних, організаційно – технічних, санітарно –гігієнічних і лікувально – профілактичних заходів та засобів, спрямованих на збереження життя, здоровя і працездатності людини у процесі трудової діяльності. Дія Закону «Про охорону праці» розповсюджується на всі підприємства, установи, організації незалежно від форм власності і видів їхньої діяльності (далі – підприємства), на всіх працюючих громадян (далі – працівники). В нашій країні діє Законодавство про охорону праці, яке вміщує – Конституцію України, Закон України «Про охорону праці», Кодекс Законів про працю України, Закон України «Про загальнообов’язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності», «Про пожежну безпеку», «Про використання ядерної енергії та радіаційну безпеку» та інших нормативних актів. В Кодексі законів про працю України (КЗПП), (трудовому кодексі) викладені основи трудового законодавства, якими регламентуються трудові взаємовідносини на виробництві, режим робочого часу і відпочинку людей, умови праці жінок і неповнолітніх, порядок прийому на роботу, переведення на іншу роботу, звільнення з роботи та інші положення. Охорона праці вміщує комплекс технічних та організаційних заходів, впровадження яких має на меті забезпечити безпечні умови праці перш за все шляхом попередження і усунення причин нещасних випадків. Виробнича санітарія є сферою медицини і спрямована на вивчення і попередження професійних захворювань. Контроль за дотриманням вимог нормативних документів здійснюють органи Державного нагляду і профспілки. Гарантії громадян на охорону праціПід час укладання трудового договору при влаштуванні на роботу роботодавець повинен проінформувати працівника під розписку про умови праці та про наявність на його робочому місці небезпечних і шкідливих виробничих факторів, які ще не усунуто, можливі наслідки їх впливу на здоров’я та про права працівників на пільги і компенсації за роботу в таких умовах відповідно до законодавства і колективного договору. Працівнику не може пропонуватись робота, яка за медичним висновком протипоказана йому за станом здоров’я. До виконання робіт підвищеної небезпеки та тих, що потребують професійного добору, допускаються особи за наявності висновку психофізіологічної експертизи. Усі працівники згідно із законом підлягають загальнообов’язковому державному соціальному страхуванню від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності. Права працівників на охорону праці під час роботиУмови праці на робочому місці, безпека технологічних процесів, машин, механізмів, устаткування і т.д., стан ЗІЗ, що використовуються працівником, а також санітарно - побутові умови повинні відповідати вимогам законодавства. Працівник має право відмовитися від дорученої роботи, якщо створилася виробнича ситуація, небезпечна для його життя чи здоров’я або для оточуючих людей чи довкілля. Він зобов’язаний негайно повідомити про це безпосереднього керівника або роботодавця. Факт наявності такої ситуації за необхідності підтверджується спеціалістами з охорони праці підприємства за участю представників профспілки, а також страхового експерта з ОП. За період простою з причин, які виникли не з вини працівника, за ним зберігається середній заробіток. Працівник має право розірвати трудовий договір за власним бажанням, якщо роботодавець не виконує Законодавство про ОП. У цьому разі працівникові виплачується вихідна допомога в розмірі, передбаченому колдоговором, але не менше 3- місячного заробітку. Працівника, який за станом здоров’я відповідно до медичного висновку потребує надання легшої роботи, роботодавець повинен перевести за згодою працівника на таку роботу на термін, зазначений у медичному висновку, і у разі потреби встановити скорочений робочий день та організувати проведення навчання працівника з набуття іншої професії відповідно до законодавства. Права працівників на пільги і компенсації за важкі та шкідливі умови праці Працівники, зайняті на роботах з важкими та шкідливими умовами праці, безоплатно забезпечуються лікувально – профілактичним харчуванням, газованою солоною водою, мають право на оплачувані перерви санітарно – оздоровчого призначення, скорочення тривалості робочого часу, додаткову оплачувану відпустку, пільгову пенсію, оплату праці у підвищеному розмірі та інші пільги і компенсації, що надаються в порядку, визначеному законодавством. У разі роз’їзного характеру роботи працівникам виплачується грошова компенсація на придбання лікувально – профілактичного харчування, молока або рівноцінних йому харчових продуктів на умовах колдоговору. Роботодавець може за свої кошти додатково встановлювати за колдоговором працівникові пільги і компенсації, не передбачені законодавством. Протягом дії укладеного з працівником трудового договору роботодавець повинен, не пізніше як за 2 місяці, письмово інформувати працівника про зміни виробничих умов та розмірів пільг і компенсацій з урахуванням тих, що надаються йому додатково. Відшкодування збитків у разі ушкодження здоровя працівників або у разі їх смерті Відшкодування збитків здійснюється Фондом соціального страхування від нещасних випадків. Працівнику повинен бути відшкодований збиток, нанесений йому каліцтвом або іншим ушкодженням здоров’я, пов’язаним з виконанням трудових обов’язків, в повному розмірі втрачений заробіток відповідно до законодавства, а також сплатити потерпілому (членам сім’ї та утриманцям померлого) одноразову допомогу. Розмір одноразової допомоги визначається колдоговором (угодою, трудовим договором). Якщо, за медичним висновком, у потерпілого встановлена стійка втрата працездатності, то ця допомога повинна бути не менше суми, визначеної з розрахунку середньомісячного заробітку потерпілого за кожний процент втрати ним професійної працездатності. У випадку смерті потерпілого розмір одноразової допомоги повинен бути не менше 5 – річного заробітку працівника на його сім”ю, крім того, не менше однорічного заробітку на кожного утриманця померлого, а також на його дитину, яка народилася після смерті. Якщо нещасний випадок трапився внаслідок невиконання потерпілим вимог нормативних документів про ОП, що встановлюється комісією з розслідування, то розмір одноразової допомоги може бути зменшено в порядку, визначеному трудовим колективом з подачі роботодавця і профкому підприємства, але не більше, ніж на 50%. Через Фонд потерпілому відшкодовуються витрати на лікування (в тому числі санаторно – курортне), протезування, придбання транспортних засобів (інвалідна коляска), по догляду за ним (сиділка) та інші види медичної і соціальної допомоги (за медичним висновком, який видається в установленому порядку). Роботодавець надає допомогу у вирішенні соціально – побутових питань за рахунок працівника, а по можливості – за рахунок підприємства. |